EESTI HAMBATEHNIKUTE LIIDU PÕHIKIRI

Eesti Hambatehnikute Liit on hambatehnikute vabatalitiik mittetulunduslik kutseühing, mille tegevus rajaneb demokraatlikel põhimõtetel, omaalgatusel ja ühistegevusel. Eesti Hambatehnikute Liit on asutatud kahe tuhande esimesel aastal.

§ 1 Mittetulundusühingu nimi
Käesolevas põhikirjas sätestatud mittetulundusühingu (edaspidi : ühing) nimi on Eesti Hambatehnikute Liit, inglise keeles The Estonian Association of Dental Technicians.

§ 2 Ühingu asukoht
Ühingu asukoht on Tartu, eesti Vabariik ning aadress Ropkamõisa 10, Tartu 501 13, Eesti Vabariik

§ 3 Ühingu eesmärk
(1) Ühingu põhieesmärkideks on:
(1)	hambatehnikute ühendamine rahva tervise kaitseks, tervishoiupoliitika kujundamiseks ja meditsiinikultuuri edendamiseks;
(2)	ühingu liikmete kutsehuvide ja -õiguste esindamine ning kaitse.
(2) Ühingu eesmärkide saavutamiseks ühing:
(1)	aitab kaasa hambaproteesimisega seotud arstiabi arengule;
(2)	osaleb hambatehnikute kutsealase taseme tõstmisel;
(3)	osaleb tervishoiupoliitika väljatöötamisel;
(4)	esindab hambatehnikute huve läbirääkimisel töö- ja palgatingimuste üle riigi- ja omavalitsusorganites;
(5)	jälgib hambatehnikute kutse-eetika nõuetest kinnipidamist;
(6)	korraldab hambatehnikute kutsealast 1äbikäimist;
(7)	kaitseb kohtus oma liikmete töö- ja kutsehuvisid.

§ 4 Ühingu liikmed, liikmeks vastuvõtmine
(1) Ühingu liikmeteks võivad olla kõik Eestis hambatehniku kutset omavad isikud, kes vastavad käesolevas põhikirjas esitatud nõuetele.
(2) Ühingu liikmeteks võivad olla Eesti Vabariigis registreeritud juriidilised isikud, kelle tegevuse eesmärgid vastavad eesti Hambatehnikute Liidu eesmärkidele.
(3) Ühingu liikmeteks olevate juriidiliste isikute vahekorrad ühinguga on täiendavalt käesolevale põhikirjale reguleeritud lepinguga. Juriidilistest isikutest liikmete liitumise otsustab ning eelpool nimetatud lepingu sõlmib ühingu juhatus.
(4) Ühingu liikmeteks olevad juriidilised isikud võtavad ühingu organite tööst osa oma volitatud esindajate kaudu.

§ 5 Ühingust väljaastumine
Iga ühingu liige võib astuda ühingust välja, esitades eelnevalt kirjaliku avalduse ühingu juhatusele.

§ 6 Ühingust väljaarvamine
(1) Liikme võib ühingust välja arvata järgmistel alustel:
(1)	põhikirja järgimata jätmisel;
(2)	liikmemaksu süstemaatilisel mittetasumisel;
(3)	kutse-eetika rikkumise korral, mis heidab varju ühingu mainele;
(4)	tegevuslitsentsi äravõtmisel;
(5)	ühingu olulisel määral kahjustamisel.
(2) Juriidilisest isikust ühingu liige arvatakse ühingust välja tema likvideerimise korral, samuti reorganiseerimisel, kui õigusjärglane ei avalda soovi olla Ühingu liige või kui reorganiseerimise tulemusena juriidilisest isikust liikme tegevuse eesmärgid ei vasta ühingu tegevuseesmärkidele.
(3) Liikme väljaarvamise ühingust otsustab üldkoosolek
(4) Ühingust välja arvatud liikmele teatatakse viivitamatult tema ühingust väljaarvamise otsuse tegemisest ja selle põhjustest.

§ 7 Liikmelisuse lõppemise tagajärjed
Kui liikmelisus lõpeb majandusaasta kestel, peab liikmemaksu tasuma kuni selle kalendrikuuni (kaasa arvatud), millal liikmelisus lõppes.

§ 8 Liikmete õigused
Ühingu liikmetel on õigus:
(1) olla valitud ühingu organitesse;
(2) võtta osa ühingu poolt korraldatud üritustest, kasutada ühingu teenuseid ja tema vara Üldkoosoleku poolt määratud korras;
(3) taotleda ühingu kaitset ja volitada ühingut kaitsma liikme kutsehuve ja Õigusi;
(4) esitada ühingu organeile ettepanekuid;
(5) kasutada kindlaksmääratud korras ühingu sümboolikat.

§ 9 Ühingu liikmete kohustused
Ühingu liikmed on kohustatud:
(1) järgima ühingu põhikirja ning täitma ühingu organite otsuseid ja korraldusi;
(2) järgima ühingu kodukorda;
(3) hoidma ning otstarbekalt kasutama ühingu vara;
(4) tasuma kehtestatud korras liitumis- ja liikmemaksu;
(5) järgima oma tegevuses ja käitumises kutse-eetikat.

§ 10 Üldkoosolek
(1) Ühingu kõrgeimaks organiks on üldkoosolek.
(2) Ühingu üldkoosolekul võib osaleda iga ühingu liige või tema esindaja, kellele on antud lihtkirjalik volikiri. Esindajaks võib olla ainult ühingu teine liige. Juriidilisest isikust liikmed võtavad üldkoosoleku tööst osa oma volitatud esindajate kaudu. 
(3) Üldkoosolek teostab järelvalvet teiste organite tegevuse üle. Selle ülesande täitmiseks võib üldkoosolek määrata revisjoni või audiitorkontrolli.

§ 11 Üldkoosoleku pädevus
(1) Üldkoosolek on pädev otsustama kõiki ühingu tegevusega seotud küsimusi, v.a. küsimused, mis on antud juhatuse pädevusse.
(2) Üldkoosoleku ainupädevusse kuulub:
(1) ühingu põhikirja muutmine ja täiendamine;
(2) ühingu juhatuse liikmete valimine;
(3) liitumis- ja liikmemaksude kehtestamine;
(4) ühingu liikmete väljaarvamine ühingust;
(5) ühingu eelarve ja selle täitmise aruande kinnitamine;
(6) juhatuse tööle hinnangu andmine;
(7) ühingu reorganiseerimine ja likvideerimine;
(8) ühingu lõpetamine;
(9) juhatuse või muu organi liikmega tehingu tegemise või tema vastu nõude esitamise otsustamine ja selles tehingus või nõudes ühingu esindaja määramine;
(10) muude küsimuste otsustamine, mida ei ole seaduse või põhikirjaga antud teiste organite pädevusse;
(11) ühingu eesmärgi muutmine.

§ 12 Üldkoosoleku läbiviimine
(1) Korraline üldkoosolek kutsutakse kokku üks kord aastas. Üldkoosoleku kutsub kokku juhatus teatades üldkoosoleku toimumisest ette vähemalt 30 päeva. Üldkoosoleku kokkukutsumise teatisele lisatakse päevakord. Vä1jakuulutatud päevakorra muudatuste tegemine on võimalik üldkoosoleku konsensusotsusega.
(2) Üldkoosoleku avab juhatuse esimees. Pärast koosoleku avamist valivad liikmed üldkoosoleku juhataja.
(3) Ühingu üldkoosolek on otsustusvõimeline, kui kohal on enam kui 1/10 ühingu liikmetest või nende esindajatest. Juhul kui üldkoosolekul ei ole esindatud nõutav arv liikmetest, tuleb 15 päeva jooksul üldkoosolek uuesti kokku kutsuda. teistkordselt kokkukutsutud üldkoosolek on pädev otsuseid vastu võtma olenemata kohalviibivate liikmete või nende esindajate arvust.

§ 13 Üldkoosoleku otsus
(1) Üldkoosoleku otsus on vastu võetud, kui selle poolt hääletab üle poole koosolekul osalenud ühingu liikmetest.
(2) Käesoleva põhikirja §11 punktide 1, 3, 4, 5, 7, 8, 9 puhul on otsuste vastuvõtmiseks vajalik 2/3 koosolekul osalenud ühingu liikmete poolthääled.
(3) Üldkoosoleku otsused on kohustuslikud kõigile ühingu liikmetele.
(4) Ühingu tegevuse eesmärgi muutmiseks on vajalik kõigi ühingu liikmete nõusolek. 
(5) Ühingu liikme teistest erineva õiguse lõpetamiseks või muutmiseks, samuti talle teistest erineva kohustuse panemiseks peab olema selle liikme nõusolek.
(6) Ühingu liige, kes on ka juhatuse liige, ei või hääletada ühingu majandusaasta aruande kinnitamise otsustamisel. Käesolevas punktis nimetatud ühingu liikmete hääli ei arvestata esindatuse määramisel.
(7) Ühingu liige, kes on ka juhatuse või mõne muu organi liige, ei või hääletada ühingu poolt tema vastu nõude esitamise otsustamisel. käesolevas punktis nimetatud ühingu liikmete hääli ei arvestata esindatuse määramisel.
(8) Üldkoosoleku koosolekud protokollitakse. Otsuse protokolli kandmisel fikseeritakse, millise häälte arvuga nad vastu võeti ning millised lahkarvamused esitati. Protokolli kirjutab alla koosolekujuhataja ning protokollija.

§ 14 Juhatus
(1) Üldkoosolekute vahelisel ajal juhib ühingu tegevust juhatus.
(2) Juhatusse kuulub kaks kuni viis liiget ja juhatuse liikmete volitused kestavad kaks aastat.
(3) Juhatuse otsused on kohustuslikud ühingu liikmetele. 
(4) Juhatuse koosolekud toimuvad vähemalt kaks korda aastas.
(5) Juhatus on pädev üldkoosolekute vahelisel ajal otsustama kõiki küsimusi, mis ei ole antud üldkoosoleku ainupädevusse või teiste ühingu organite pädevusse. 
(6) Juhatuse esimees esindab ühingut kõigis õigustoimingutes.
(7) Juhatuse ülesandeks on:
(1) ühingu põhikirjalise tegevuse praktiline korraldamine;
(2) ühingu asjaajamise ja arvestuse sisseseadmine ja korraldamine;
(3) ühingu majandustegevuse korraldamine;
(4) ühingu nimel lepingute allakirjutamine;
(5) põhi- ja väikevahendite ostmise ja võõrandamise korra määramine ning põhivahendite ostmise ja võõrandamise otsustamine;
(6) üldkoosoleku ettevalmistamine ja kokkukutsumine; 
(8) Juhatus võib ühingu liikmeid vabastada liitumis- ja liikmemaksudest.

§ 15 Juhatuse otsus
(1) Juhatus on otsustusvõimeline, kui selle koosolekust võtab osa vähemalt pool eestseisuse liikmetest.
(2) Juhatuse otsuseid tehakse lihthäälteenamusega ja need vormistatakse kirjalikult.

§ 16 Järelevalve
(1) Üldkoosolek teostab järelvalvet teiste organite üle.
(2) Juhatus vastutab üldkoosoleku ees ühingu tegevuse eest.
(3) Juhatus annab üldkoosolekule oma tegevusest aru vähemalt kord aastas.

§ 17 Ühingu vara
(1) Ühingu vara tekib:
(1) liikmete liitumis- ja liikmemaksudest;
(2) ühingule tehtavatest annetustest ja eraldistest;
(3) ühingu põhikirjalistest eesmärkidest tulenevate tasuliste ürituste korraldamisest;
(4) muudest seadusandlusega lubatud laekumistest.
(2) Ühingu vara on jagamatu.

§ 18 Ühingu lõpetamine
Ühingu tegevuse võib lõpetada ühingu üldkoosolekul käesolevas põhikirjas ettenähtud korras

§ 19 Ühingu vara jaotus ühingu lõpetamise korral
Kui pärast kõigi kreeditoride nõuete rahuldamist jääb järele ühingu vara, antakse see üldkoosoleku otsusega tasuta üle mittetulundusühingule või organisatsioonile, kes järgib likvideeritava ühingu eesmärke.

§ 20 Likvideerimine
	(1) Ühingu tegevuse lõpetamiseks moodustab likvideerimiskomisjoni ning määrab selle töökorra.
	(2) Likvideerijate tegevuse tulemused vormistatakse lõppaktiga, likvideerimiskomisjoni poolt üldkoosolekule.

§ 21 Ühingu ühinemine ja jagunemine
Ühingu ühinemine ja jagunemine toimub seaduses sätestatud korras.

08.06.2001.a.